Zaujal vás nějaký fyzikální jev? Nevíte si rady s jeho vysvětlením? Neváhejte a napište nám svůj dotaz!
nalezeno 1493 dotazů
1020) Zamrzlá elmag. brzda
29. 04. 2003
Dotaz: Zajímalo by mě, jak vypočítat potřebný kroutící moment pro protočení
zamrzlé elektromagnetické brzdy. Brzda se skládá z rotoru a dvou třecích
desek s mezikruhovým stykem. Desky jsou k sobě v klidu tlačeny pružinami.
Při normálním startu se pružiny odlehčí elektromagneticky, ale při zamrznutí
je elektromagnet slabý a proto pružiny dále tlačí na desky. Protože se
jedná o přimrznutý vodní film nevím si s takovým výpočtem rady. (Roman Dostál)
Odpověď: Je to podobné, jako když máte pružnost v tahu a pružnost ve smyku; pokud
jde o kroucení, pak musíte uvážit, že namáhání je přímo úměrné vzdálenosti
od osy. Vám jde nikoli o pružnost, ale o pevnost ledu - tedy kdy namáhání
překročí pevnost materiálu. Princip je ale úplně stejný. Záleží taky
samozřejmě na síle vrstvy - vzpomeňte si, že pořádné lepidlo lepí tím líp,
čím míň ho mezi lepenými plochami je, takže tady máte navíc nejen "vnitřní"
pevnost (houževnatého) materiálu, ale i přechodové vlastnosti mezi oběma
materiály na styčné ploše. Ale skoro bych řekl, že experimentálně se oboje
(pevnost v kroucení i pevnost ve smyku) bude určovat prakticky stejně
obtížně či snadno.
Dotaz: Chtěl bych se zeptat, jestli nevíte něco o problematice měření el. náboje
a malých napětí. (Mirek Maroušek)
Odpověď: Milý Mirku,
velikost elektrického náboje poprvé změřil Millikan. Jeho pokus už je v
Odpovědně popsán (napište do vyhledávacího okénka heslo Millikan).
Millikan v letech 1913-1917 prokázal Thomsonův předpoklad, že hmotnost
vodíkového iontu je asi dvěstěkrát větší než hmotnost elektronu. Vyrobil
speciální Millikanův kondenzátor, kterým měřil elektrické náboje malých
olejových kapiček, a zjistil, že náboj elektronu je elementárním kvantem
jakéhokoliv elektrického náboje.
Věnoval se i měření Planckovy konstanty, kterou určil na základě měření
frekvence a energie elektronů, vycházel přitom z fotoelektrického efektu.
Na další informace se podívejte například na stránku:
http://www.pef.zcu.cz/pef/kof/cz/di/pks/PROGRAMY/millikan/millikan.doc .
O měření napětí se dočtete například tady:
http://lucy.troja.mff.cuni.cz/~tichy/kap4/4_1.html . Další spousty stránek
na toto téma najdete, když do googlu napíšete heslo "low voltage
measurements".
Malá napětí se nejlépe měří pomocí digitálních multimetrů, podrobnosti o
jejich vlastnostech se dozvíte na stránce:
http://www.sapro.cz/sorti/digimetr.html .
Dotaz: Ja mam dotaz ohladne tienenia elmg. pola vo Faradayovej klietke.
Možetě mi prosím vysletliť, ako to suvisí s mobilným telefonom?
Ak totiž zabalím telefon poriadně do alobalu, signál sa stratí, je teda
tieneny. Ale ak ho zavriem do kovového hrnca a zakryjem, signál je sice slabší,
ale je... Suvisí to nějako s rozmermi štrbin a vln dlžkou žiarenia? (Jan)
Odpověď: Nejsem vůbec expert na podobné záležitosti,
takže má odpověď bude jen částečná: Aby Faradayova klec fungovala tak,
jak se očekává, musí být ideální - kompletně obklopovat chráněný prostor a
mít nekonečnou vodivost. Pokud ideální není, pak nefunguje ideálně. Asi
není úplně triviální odhadnout, jak je daný obal blízko ideální Faradayově
kleci - já jsem teď zavřel mobil do hliníkové krabice na jídlo, signál se
zcela ztratil. Obecně by asi mělo platit, že dírky podstatně menší než
vlnová délka by neměly moc vadit, ale nemám kvantitativní odhady, pokusím
se najít nějaké experty. Jinak na webu na heslo "Faraday cage" je nespočet
odkazů...
Dotaz: Zajímalo by mě, proč dochází při západu Slunce ke změně jeho barvy.
Je to v rámci optiky, lom světla, poloha Země, apod.? (Pavlína)
Odpověď: Je to především tím, že světlo od Slunce nad obzorem Země prochází
podstatně tlustší vrstvou vzduchu. Počítejte se mnou: Země má poloměr cca
6400 km, atmosféra (která stojí za řeč), je cca 10 km nad Zemí. Namalujte
si náčrtek: představte si dvě soustředné kružnice s poloměry 640 a 641.
Paprsek kolmý k vnitřní kružnici (povrch Země) projde 1 dílek, zatímco
paprsek tečný projde x, kde podle Pythagorovy věty 6402 + x2 = 6412. Z
toho dostanete odhadem x = 36. Při západu Slunce se tedy podstatně více
projeví rozptyl a pohlcování, které je pro modré světlo větší, než pro
červené. (Naopak obloha, kde právě není Slunce, je modrá - to je to světlo
rozptýlené na prachu a hlavně na fluktuacích hustoty ve vyšších vrstvách
atmosféry.) To, že Slunce při západu vidíte placaté, je dáno ohybem světla.
(Udělejte si zase obrázek.)