Zaujal vás nějaký fyzikální jev? Nevíte si rady s jeho vysvětlením? Neváhejte a napište nám svůj dotaz!
nalezeno 1493 dotazů
1143) Skládání vln
03. 02. 2003
Dotaz: Světelná vlna (pro jednoduchost uvažujme ve vakuu) má hustotu energie
úměrnou kvadrátu amplitudy elektrického pole. Když bychom měli 2 koherentní
vlny o stejné amplitudě, frekvenci a a směru šíření, závisela by výsledná
amplituda na jejich fázovém rozdílu, a mohla by být kterékoli číslo od nuly
do dvojnásobku původní amplitudy, a energie této vlny by tedy mohla být
jakákoli od nuly do čtyřnásobku energie jedné vlny. Jak se to shoduje se
zákonem zachování energie? (Josef Horák)
Odpověď: Na to, abychom do stávajícího pole "vnutili" pole další (tj. zvětšili elmg.
pole, protože stejně nemá smyslu mluvit o tom, čí pole je čí), musíme dodat
energii, a to bude právě ten rozdíl. Potřebná energie závisí na tom, jaké
pole už tam je, tj. na fázi.
Dotaz: 1) Fakt. Ve vakuu: ať se pohybuje objekt jakoukoli rychlostí, světlo se
vůči němu pohybuje rychlostí světla "c".
2) Dotaz. Ve hmotném prostředí se pohybuje rychlostí v (Vlasta)
Odpověď: Tady je lépe mluvit o vlně než o fotonu, je to názornější. On totiž "foton
ve hmotném prostředí" není "zpomalený foton", ale je to kolektivní
záležitost jako každé šíření signálu hmotným prostředím. Je dobře si to
představit mikroskopicky, kdy jakoby není "látka", ale "její molekuly ve
vakuu". Foton = pole rozkmitá ty molekuly, protože jejich části mají
elektrický náboj; tyto pak kmitajíce opět vyzařují, atd., a celý tento
proces ve střední hodnotě postupuje právě tou rychlostí c/n.
Dotaz: Proč je o zimním slunovratu časově posunuta doba nejpozdějšího východu slunce
(7:59 dne 31.12)a nejdřívějšího západu (15:58 dne 13.12 - na 50. rovnoběžce).
Co tento časový posun mezních hodnot východu a západu slunce, který existuje
i při letním slunovratu způsobuje? (Milan Hofman)
Odpověď: Asymetrie východu a západu Slunce v některých obdobích roku se řídí něčím,
čemu se říká časová rovnice a je to důsledek několika příčin.
1. Z přirozených důvodů měříme občanský čas rovnoměrně, používá se
tzv. střední sluneční čas.
2. Země obíhá kolem Slunce po mírně výstředné dráze a zemská osa
je vůči oběžné rovině (ekliptice) skloněná asi o 23 stupňů. Tyto dva
efekty právě způsobují, že střední sluneční den se obecně neshoduje
s kulminací Slunce nad daným místem a tak dojde nutně i k posuvu
východu a západu Slunce vůči středu dne, který měříme v rovnoměrně
plynoucím středním čase.
Dotaz: Jaká by byla délka fotonu pro pozorovatele "vezoucího" se na něm? (hubert mazanek)
Odpověď: 1) V celém dalším mluvení míním "světelnou rychlostí" rychlost
299792458 m/s, tedy např. rychlost světla ve vakuu. Světlo v hmotném
prostředí je jev mnohem složitější.
2) Termín "délka fotonu" není jasný. Míní se tím vlnová délka (barva
světla)? anebo představa, že foton je kulička, mající tím pádem v jednom
směru jistou délku?
3) Žádného pozorovatele, který někdy vůči mě stál anebo měl
podsvětelnou rychlost, nelze urychlit na rychlost světelnou (a ovšem tím
spíše ani na rychlost nadsvětelnou). Byla by k toku potřeba nekonečně velká
energie. A pro skutečného pozorovatele, ať se pohybuje vůči mně jakkoli
rychle, se světlo pohybuje úplně stejnou rychlostí, jak pro mne. On tedy
necítí to, že se - vzhledem ke mně - "blíží rychlosti světla" tak, že by se
on sám nějak světlu blížil, např. že by ho doháněl anebo že by mu unikalo
pomaleji než mu unikalo dříve.
Ovšem hlavní věc: toto vše NENÍ vlastnost světla, fotonu apod. To je
vlastnost prostoročasu (což je právě vlastní objev Einsteinùv; popis
"kontrakce délek" znali už dříve Lorentz aj.)