Zaujal vás nějaký fyzikální jev? Nevíte si rady s jeho vysvětlením? Neváhejte a napište nám svůj dotaz!
nalezeno 1493 dotazů
1172) Coulombův zákon
10. 01. 2003
Dotaz: Prosím o přesnou formulaci a následné vysvětlení Coulombova zákona.
(Markéta Lukešová)
Odpověď: Milá Markéto,
Coulombův zákon "říká", že velikost elektrické síly působící mezi dvěma
bodovými náboji je přímo úměrná součinu jejich velikostí a nepřímo úměrná
druhé mocnině jejich vzdálenosti. Matematický vztah: F = k.|Q1.Q2|/r2,
kde k je konstanta úměrnosti, která je závislá na tvaru pole a na
prostředí, ve kterém elektrické pole působí. k = 1/4.pi.epsilon, epsilon
je tzv. permitivita daného prostředí.
Základy o elektrickém poli se můžete dočíst například na stránce -
http://sweb.cz/radek.jandora/f13.htm , nebo v jakékoli středoškolské
učebnici fyziky.
Dotaz: Zajímalo by mě, jakým způsobem se dá vypočítat kinetická energie
pístu ve vzduchovce, pokud známe napínací sílu pružiny. Dále předpokládejme,
že vše je dokonale vzduchově utěsněno. Předá píst tu samou kinetickou energii
okolnímu vzduchu ve válci, kdy jeho stlačením dojde k předání energie
diabolce, která je následně vystřelena? (Štěpán)
Odpověď: Milý kolego,
domnívám se, že vzduchovka pracuje tak, že nejprve se "natáhne", tj. v
nějakém prostoru vytvoří přetlak, který se spouští uvolní a žene potom brok
před sebou. Děj je pak možno pokládat za adiabatickou expanzi plynu (viz.
úloha 15, kap.2: Fahnrich, Havránek, Slavínska: Příklady
z mechaniky).
Dotaz: Mám banální otázku. Jak působí síly ve spalovacím motoru na píst.
Dále chci znát přesné znění Pascalového zákona při výbuchu v uzavřeném
prostoru. Působí všechny síly při výbuchu všemi směry? (Vítězslav Buzek)
Odpověď: Pascalův zákon popisuje statické rozložení tlaku plynu a nelze ho
proto na uvedený děj použít. Rozložení tlaku při "výbuchu" je časově
i místně proměnné a žádný Pascalův zákon pro tento případ neexistuje.
Jak jsou rozloženy tlakové síly na jednotlivé elementy pístu a jaký
je jejich časový průběh je ryze technický problém a asi jeho řešení
bude z velké části empirické.
Dotaz: Přehled středoškolské fyziky str.110: Třecí síla působí také mezi podložkou
a tělesem, které je v klidu." Zajímalo by mě, jaký směr má tato síla, když
těleso leží na vodorovné podložce. (Vlasta)
Odpověď: Milá kolegyně,
tuto větu bych já nikdy neřekl, natož napsal. Na těleso ležící na
vodorovné podložce, když do něj nic netlačí, ani za něj nic netáhne
samozřejmě třecí síla nepůsobí. Teprve když na něj něco
zvenku zapůsobí, objeví se třecí statická síla. Tato vnější síla
(pokud nedosáhne složka této síly ve směru podložky hodnotu
[přítlačná složka N krát koeficient f0
statického tření pro dané
kvality styčných povrchů] ) vyprovokuje STEJNĚ VELKOU sílu statického
tření a tyto síly se vyruší. Když vodorovná složka vnější síly
překročí mez N krát f0 těleso se "odlepí" a začne klouzat. Třecí síla
má tedy vždy opačný směr než provokující vnější síla a pokud
nedosáhne vnější síla mez N*f0 jsou provokační síla a třecí síla
statického tření stejně velké a vyruší se. Z toho logicky plyne, že
při nulové provokaci je i síla statického tření nulová.
Z toho je vidět, že vztah F = N*f0
lze pro třecí sílu použít jen
tehdy, když jsme na samé hranici překročení třecí síly.
Dotaz: Slyšel jsem o kvasarech, chtěl bych vysvětlit, co to přesně je.
Je pravda, že kvasary nebo nějaký signál z nich se pohybuje rychleji
než světlo, a přesto to neporušuje speciální relativitu? Řekněte mi, jakto, že ji neporušuje? (Robin Muller)
Odpověď: Kvazary jsou v podstatě jádra velmi aktivních galaxií. Vysokou aktivitou se
zde rozumí neobvykle velký (ve srovnání s "normálnámi" galaxiemi) zářivý
výkon vycházející z malého prostoru (řádově několik světelných dnů) v centru
galaxie, rychlá časová proměnnost a rovněž množství plynu vyvrhovaného v
podobě jakýchsi výtrysků do okolního prostoru mimo galaxii. Patrně se jedná o
poměrně krátkou vývojovou fázi galaxií.
Plyn bývá někdy vyvrhován dokonce (zdánlivě) nadsvětelnou rychlostí, ale
skutečná rychlost je menší než rychlost světla. Na příčinu zdánlivého
paradoxu lze přijít pomocí elementární úvahy (o tom, jak se plyn pohybuje a
jak se tento pohyb jeví vzdálenému pozorovateli -- stačí vzít v úvahu
skutečnost, že světelný signál z vyvrženého plynu cestuje k pozorovateli
konečnou rychlostí), případně je možné dát se podat a nalézt vysvětlení i v
českých populárně-vědeckých časopisech (před časem byl na toto téma článek v
PMFA, autor dr. Křížek).
Efekt nadsvětelného pohybu se pozoruje i u jiných (mnohem menších)
výtrysků hmoty, které vycházejí od některých dvojhvězd v naší Galaxii
(těm se proto říká mikrokvazary).
Návod: Pro vysvětlení efektu nadsvětelného pohybu je podstatná orientace
vylétajícího pohybu vůči pozorovateli, tzn. úhel mezi směrem pohledu a
směrem, jímž výtrysk plynu vychází z daného objektu.