Zaujal vás nějaký fyzikální jev? Nevíte si rady s jeho vysvětlením? Neváhejte a napište nám svůj dotaz!
nalezeno 1493 dotazů
1201) Prstencové halo
05. 12. 2002
Dotaz: Jak se nazývá jev, kdy v noci za svitu Měsíce lze přes mlhu, nebo řídkou oblačnost kolem něj vidět oranžový kruh?
(Pavel)
Odpověď: Jde o prstencové halo a je to projev vlnové podstaty světla. Lom (v kapičkách mlhy či na krystalcích ledu v nejvyšších mračnech) i ohyb závisejí na vlnové délce světla, a proto probíhá (trošičku) jinak pro různé vlnové délky, tedy i různé barvy světla.
Dotaz: Chtěl bych vysvětlit tuto věc: Kovová krystalová mřížka je tvořena kationty kovu. Mezi těmito kationty působí odpudivé síly a proto těleso drží svůj tvar. Jak je tomu ale na povrchu tělesa, kde na povrchové kationty působí jen síly z jedné strany nebo z boku. Stále tam ale chybí síly zhora. Těleso by se mělo zbortit. Chtěl bych vysvětlit proč tomu tak není.
(Radim)
Odpověď: Máte pravdu. U pevných látek jsou spolu atomy drženy opravdu elektrickými silami, i když se to musí počítat kvantově; klasická elektrodynamika dokazuje, že soustava nábojů se neudrží ve stabilní rovnováze jen elektrickými (+ event. gravitačními) silami. Atomy jsou vůči sobě v rovnovážných polohách; spíše než odpuzováním a přitahováním (z klasické mechaniky) jsme zvyklí to popisovat tak, že např. u molekuly soustava dvou atomů má minimální energii ve stavu, kdy atomy mají jistou vzdálenost. (Spíš tedy mluvíme o potenciálu či energii, ne o síle.) Rovnovážná vzdálenost atomů UVNITŘ kovu je tedy jiná než na povrchu; ten povrch je fakticky vždycky v jistém napětí a chová se proto trochu jinak. Velmi tenké vrstvy mohou mít např. jinou mezimolekulární vzdálenost. U kapalin, kde není pevná krystalová mřížka, se dá tento jev také dobře pozorovat. Je to podstatou povrchového napětí a makroskopicky, fenomenologicky se proto kapalina chová tak, jako by na povrchu měla jakousi blánu.
Dotaz: Jak se můžou gravitační vlny šířit vakuem, prázdnotou? Ohýbá antihmota prostoročas stejně, jako normální hmota? (Ondra)
Odpověď: Protože na šíření gravitačních a elektromagnetických vln není potřeba žádné médium jako je třeba vzduch potřeba na šíření našich řečí. V přírodě to tak je (jinak by světlo ze Slunce nedolétlo na Zemi, protože tam nahoře je přece vakuum) a my bychom tu nebyli. Tyto otázky řešili fyzici na přelomu předminulého a minulého století (je éter nebo není), mrkněte se do nějaké knihy o teorii relativity. Předpokládáme, že gravitační účinky antihmoty jsou stejné jako účinky hmoty, experimentálně je zatím ověřeno jen to, že na antiproton působí stejná gravitační síla, jako na proton.
Dotaz: Proč dojde k prasknutí láhve,zmrzne-li v ní voda? (Petr)
Odpověď: Milý Petře, Váš dotaz souvisí s roztažností látek. Určitě víte, že všechny látky jsou složeny z atomů. Když látku zahřejete, začnou atomy kmitat rychleji, jejich kmity "zabírají" více prostoru a atomy se tak od sebe vzdalují. Všechny látky se při zahřátí roztahují. Ale různé látky různě. Při ochlazení se potom naopak smršťují. Ale voda se chová jinak!!! Váš příklad to dokazuje. Led má větší objem než voda, ze které vznikl (má tedy o trochu nižší hustotu). Voda se při zahřátí z 0°C chová neobvykle. Při vzrůstu teploty z 0°C na 4°C se totiž smršťuje. Od 4°C se dále roztahuje jako všechny ostatní kapaliny. Při teplotě 4°C zabírá voda nejmenší objem, má tedy největší hustotu a je-li obklopena teplejší nebo studenější vodou, bude klesat ke dnu. Proto v zimě voda v rybnících a řekách zamrzá na povrchu, ale u dna se stále udržuje voda o teplotě asi 4°C, v níž přezimují ryby a jiní vodní živočichové. Podívejte se na web a zkuste tam najít zajímavé články o vodě.
Dotaz: ): Potřeboval bych vědět, kde bych mohl na webu najít něco o rádiovém přenosu a spojení a fyzikalní podstatu těchto jevů (vysílač, přijímač, co je frekvenční modulace atd.)
(Petr)
Odpověď: Milý Petře, zkuste se mrknout na skriptum elektroniky:
http://lucy.troja.mff.cuni.cz/~tichy/, v 6. kapitole najdete informace o metodách
frekvenční modulace, demodulaci, principech směšování a o
rozhlasovém a televizním příjmu. Ve zkratce popsané různé
druhy modulací najdete tady: http://cb.hw.cz/hw/cb/teorie/druhy_modul.html.