Odpověď: Fyzikální podstata je jednoduchá - kapilární síly působící na kapalinu vzlínající v úzkých mezerách mezi vlákny celulózy tvořícími papír. Projeví se samozřejmě vliv povrchu (mechanický - hladkost, i příp. chemický při impregnaci) vláken i vliv dalších přísad v papíru, povrchová úprava apod. Vlastní zkouška je technologickou záležitostí a je lépe ji hledat přímo v oblasti papírenského průmyslu.
Dotaz: Zajímalo by mne, proč se Slunce při západu a východu jeví daleko větší než v poledne. (František Vařacha)
Odpověď: Pokud vím, uplatní se při tom několik jevů. Je-li Slunce velmi nízko, může se projevit lom v hustším ovzduší, které jeho viděnou podobu deformuje. Hlavně je to však tím, že na obzoru má lidské oko zpravidla objekty povědomých velikostí, se kterými může Slunce srovnávat, zatímco je-li Slunce vysoko, jakákoli taková možnost chybí a Slunce je na obloze "samo". A pro úplnost, četl jsem i o fyziologickém efektu, plynoucím z neobvyklé polohy hlavy při pozorování.
Dotaz: Potřeboval bych vědět, jak závisejí tepelná vodivost, měrná kapacita a hustota na teplotě pro směs: písek (SiO2)+ jíl + voda v rozsahu teplot 20-1400°C? Jak se dají měřit termofyzikální data? (Libor Matula)
Odpověď: Je to dosti speciální otázka, doporučuji konsultaci spíše na Stavební fakultě, na Katedře silikátů. Samozřejmě blízko nad 100°C se podstatná část vody vypaří, malá část ale může zůstat chemicky vázána, při vyšších teplotách budou probíhat v materiálu (jílu + SiO2) jednak fázové přechody, jednak chemické reakce.
Termodynamická data lze měřit např. měřením závislosti teploty na čase při dodávání konstantního toku energie (vyhříváme elektrickým proudem při známém výkonu a s co nejdokonalejší izolací).