Zaujal vás nějaký fyzikální jev? Nevíte si rady s jeho vysvětlením? Neváhejte a napište nám svůj dotaz!
nalezeno 1493 dotazů
1310) "Tajemství" pyramidy
04. 09. 2002
Dotaz: Možná, že je můj dotaz naprostý nesmysl, ale přece jenom se zeptám na to, co mi, coby malému chlapci, někdo řekl. Může nějakým způsobem dojít k naostření břitu např. žiletky uprostřed pyramidy? (Jan Bošota)
Odpověď: Moje
odpověď by zněla "Věř, a víra tvá tě uzdraví"
- resp. "Věř, že je to ostré, a určitě ti to ostré
bude připadat". (Zvláště, když jen věříš a
neověruješ si to nějakým měřením ostrosti - třeba
mikrofotografií.)
Nevidím žádného důvodu, proč by pyramidy (nebo jakékoli
jiné konstrukce, nedotýkající se příslušného předmětu)
měly tak specificky měnit tvar předmětů do sebe vložených,
aby ho zaostřily.
Dotaz: Pyramida je považová za akumulátor na výrobu univerzální energie. Ohnisko pyramidy,
kde dochází k největší kumulaci univerzální energie je považována 1/3 její výšky.
Chystám si zhotovit zlatou pyramidu, ale mám stále několik nevyřešených otázek a to jsou:
1.Je pravda, že k největší kumulaci energie dochází v 1/3 její výšky?
2.Jakým způsobem ovlivní šířka a druh materiálu plátu stěny pyramidy částice, které přes ní prochází?
3.Jakou mám zvolit šířku plátu(zlato), aby vydržela pád z cca 50cm a nepoškodila se?
(Jan Achac)
Odpověď: Vážený
pane, obávám se, že z hlediska svého fyzikálního pohledu na
svět nevím, co znamená Vaše univerzální energie, jaké jsou
její projevy, jak ji získávat a koncentrovat, a tak Vám
nemohu ani trochu poradit, jak stavět onu pyramidu.
Pokud jste si o věci někde četl nebo jste někde něco
slyšel, hledejte odpovědi u autorů. Při té příležitosti
se starejte o odpovědi na otázku, jak se dají projevy oné
univerzální energie prokazatelně pozorovat a uvést do
souvislosti s ostatním věděním lidstva, které je ověřené
a funguje v mnoha podobách v každodenním životě.
Dotaz: Zajímalo by mě, jestliže budu mít dva stejné automobily (stejně rychle jedoucí) z nichž jeden bude prázdný a druhý plně naložený - zda zastaví na stejný dráze. Předpokládejme stejné podmínky - pneu, brzdy atd. Podle mých informací je optimální brždění při zhruba 20-30% smyku, nelze tedy počítat se zablokováním kol. Uvědomuji si, že zvýšením hmotnosti stoupne Ek na jedné straně rovnice, ovšem na straně druhé se zvýší třecí síla, protože vozidlo je těžší...
(Petr Kratochvíl)
Odpověď: Při
jízdě auta hraje velmi výraznou roli odpor vzduchu. To je
dokonce při normální jízdě dominantní brzdící síla. Bude
se uplatňovat i při brzdění. Protože složka
"zrychlení" touto silou vyvolaná bude u naloženého
auta podstatně menší
a = F/m, bude hmotnější auto zastavovat pomaleji.
Dotaz: Rád bych se zeptal, který proud je makroskopický a který mikroskopický a proč?
(Petr Besta)
Odpověď: Nevím,
v jakém kontextu je užit "mikroskopický proud", ale
odpověď podle analogie by zněla asi takto: elektrický proud
je vytvořen (mechanickým) pohybem elektrického náboje. Proto
vztah "makroskopický proud" vs. "mikroskopický
proud" by měl být jako "makroskopický pohyb"
vs. "mikroskopický pohyb". U makroskopického
předpokládáme "uspořádanost", takže takový pohyb
vidíme i navenek. Mikroskopickým pohybem nazýváme zpravidla
víceméně chaotický pohyb velmi malých částic, typicky
molekul. Takový pohyb ovšem jako celek neuvidíme (střední
hodnota vektoru rychlosti je nulová), ale projeví se nám jako
(zvýšená) teplota předmětu (střední hodnota velikosti
vektoru rychlosti, případně kvadrátu rychlosti, je
nenulová).
V tomto smyslu by bylo možno nazvat mikroskopickými proudy
např. vířivé proudy. V oblasti elektromagnetického pole je
analogií např. rovnovážné tepelné záření
("záření černého tělesa"). Makroskopicky je
homogenní a isotropní (tj. stejné ve všech bodech i ve všech
směrech) a nemůžeme ho tedy popsat makroskopickými
vektorovými veličinami E, D, H, B; jejich střední hodnota je
nulová. Ovšem jejich čtverce, a rovněž hustota energie
1/2(E.D + H.B) jsou nenulové.
Dotaz: Jaký vliv má terestrická refrakce na průběh paprsku např. mezi dvěma značně vzdálenými horami o stejné nadmořské výšce mezi nimiž je volný prostor? Zakřivením země probíhá paprsek z řidšího prostředí do hustšího a opět do řidšího!
(Václav Šustr)
Odpověď: Myslím, že uvažujete zcela správně. Optické vlastnosti
vzduchu - index lomu - samozřejmě závisejí na teplotě a
tlaku, které ovlivňují jeho hustotu. Při řešení tvaru
dráhy by jistě bylo výhodné i pro odhad, i pro přesnější
vytvoření modelu využít Fermatova principu - světlo se mezi
dvěma danými body šíří po takové trajektorii, aby ji
proběhlo za nejkratší dobu. Bylo by zajímavé o tom
konsultovat geodety, kteří asi nejspíš s tím přijdou do
styku ve své praxi.