Zaujal vás nějaký fyzikální jev? Nevíte si rady s jeho vysvětlením? Neváhejte a napište nám svůj dotaz!
nalezeno 1493 dotazů
1373) Interference elmag. vln
28. 05. 2002
Dotaz: Dvě elektromagnetické vlny se při interferenci ve vakuu zruší.Co se stane s energií vln ? (Jezek Vlastimil)
Odpověď: Ono
to "zrušení" není tak docela pravda. Za prvé:
elektromagnetická vlna má nejen elektrickou, ale i magnetickou
složku. Obě nesou STEJNĚ VELKOU energii. Za druhé: Dvě vlny
jdoucí proti sobě (a každá z nich přenášející energii)
dají vzniknout stojaté vlně - tedy stojatým kmitům, které
energii nepřenášejí, jenom si ji přelévají na místě z
elektrické složky do magnetické.
Představte si to na provázku, který kmitá nahoru a dolů tak,
že zprvu jde jedna vlna napravo a druhá nalevo; když se
(šikovně) sejdou, tak vznikne "stojatá vlna", v
níž se přelévá kinetická energie rychle letícího kousku
provázku (blízko rovnovážné polohy) do potenciální energie
"našponovaného" kousku provázku daleko od
rovnovážné polohy.
Dotaz: 1) Zajímaloby mě, jestli je stáří vesmíru podle oficiálního stanoviska astronomie jasně (nesporně) dokazatelné. Setkal jsem se totiž s názorem, že je vesmír (tedy i Země) starý několik desítek tisíc let (je to možné z hlediska dnešních znalostí z fyziky) .
Na mou argumentaci, že stáří vesmíru je dokazatelné kvantovou mechanikou a dnešním matematickým aparátem, mi bylo řečeno, že když Galiieo oznámil, že se Země otáčí kolem Slunce, tak také tehdy nebylo dokazatelné tehdejšími znalostmi. Dále, že může být za několik let objeven matematický aparát, který by odsoudil dnešní vědou reprezentované stáří vesmíru.
2) Jak je přesně určováno stáří hornin či jiných věcí pomocí poločasu rozpadu prvku? Prý sice známe poločas rozpadu, ale neznáme množství původní látky a tak nemůžeme přesné stáří zjistit. Je to pravda?
(Jiri Zendulka)
Odpověď: 1/ Záleží
na tom, co je "nesporně dokazatelné". Soubor fakt,
která známe, uspokojivě souhlasí s teoriemi, které známe, a
z nich plyne to, co bylo řečeno. Odhad doby od velkého třesku
závisí např. na odhadu tmavé hmoty ve Vesmíru, a to jsou
opravdu jen odhady. Není mi tedy vůbec divné, že původně
byl odhad 30 miliard let, teď je asi 18 miliard let. (A nemám
to nikomu za zlé.) Pro mně je podstatné, že se nemění řád
(desítky miliard let).
Setkal jsem se totiž s
názorem, že je vesmír (tedy i Země) starý několik desík
tisíc let (je to možné z hlediska dnešních znalostí z
fyziky) .
Chce-li se s Vámi někdo hádat, tak vždycky může něco
namítat. Např., že celý Vesmír byl stvořen včera, i my
všichni, hotoví, s hlavou a s pamětí, do které je vložena
falešná "historie" předvčerejška apod. Zkuste to
vyvrátit! Vyvrátit to nelze. Ale určitě tomu věřit
nemíním.
Stáří vesmíru je
dokazatelné kvantovou mechanikou...
??? To tedy dotyčný neví, o čem mluví. "Důkaz"
spočívá právě v tom, že popis všeho, co na obloze vidíme
ze sluneční soustavy, plyne mnohem jednodušeji z předpokladu,
že (zjednodušeně řečeno) planety včetně Země se točí
kolem Slunce, než z předpokladu, že planety včetně Slunce se
točí kolem Země. Důvod, proč mnozí zkušení astronomové
byli PROTI heliocentrické soustavě, je jiný: nevěřili, že
by hvězdy byly tak neuvěřitelně daleko (oproti vzdálenosti
Země - Slunce), že by se na jejich zdánlivé poloze prakticky
neprojevil roční pohyb (to souvisí s tzv. aberací stálic).
Déle, že může být za několik let objeven matematický
aparát, který by odsoudil dnešní vědou reprezentované
stáří vesmíru.To by nebyla záležitost matematického
aparátu, ale zcela nových fyzikálních faktů, které by se
musely vyjevit. Je to asi jako na úrovni, že by se objevil
zcela nový matematický aparát, který by odsoudil dnešní
vědou reprezentovanou představu, že kameny padají dolů a
balónek s vodíkem letí nahoru. (Opět, samozřejmě se
můžete dočíst, že ve Vesmíru neexistuje "nahoru"
a "dolů", takže to vlastně není pravda. Ale stejně
samozřejmě ten, kdo svého syna poučuje o tom, že upuštěná
váza spadne na zem, ví dobře, že jeho výroky jsou
smysluplné a pravdivé v daném kontextu, tj. že jeho syn i
váza jsou poblíž Země.)
2/ Jde o
poměr množství různě radioaktivních prvků. Např.
radiokarbonovou metodou zjistíte, že poměr C12 (stálý) a C14
(nestálý) je jiný u současného živého organismu (který si
vyměňuje svůj uhlík s okolím, v němž C14 stále vzniká
nový) a u mrtvého (kde od okamžiku, kdy zemřel a přestal si
vyměňovat uhlík s okolím, se dosavadní zásoba C14 jen
rozpadá a neobnovuje se).
Dotaz: Existuje nějaká látka nebo barva, kterou je možno vidět pouze přes nějaký optický filtr (např. speciální brýle, lupa atd.)
(Zbyšek Filip)
Odpověď: Milý
pane, to, že něco vidím, zmamená, že do mého oka dopadá
světlo ve spektrálním oboru, který jsem schopen vnímat.
Filtr v obvyklém slova smyslu něco ze spektra ubírá, takže
když něco nevidím s filtrem, nevidím to o to více bez
filtru. Pokud ale připustíte, že ono zařízení může
konvertovat pro oko normálně neviditelné záření na
viditelné, tak to jde - příkladem je třeba termovizní
kamera, která dovoluje vidět teplé předměty. Jsou také
například barviva, která září ve viditelném oboru, když
jsou ozářena UV zářením. Nevím ale, je-li to odpověď
přesně na Vaši otázku.
Dotaz: V nedávné době se na billboardech objevily reklamy na zdroj polarizovaného světla Bioptron.
Zajímalo by mě, zda se světlo dá polarizovat odrazem pomocí obyčejného zrcadla a pod jakým úhlem.Nebo zda je zapotřebí "zázračné" zrcadlo jak uvádí výrobce tohoto přístroje ve svém manuálu, kde se píše:
Dále by mne zajímalo, zda by se dalo světlo polarizovat pomocí elektrického pole, nebo zda jde o nesmysl.
(Lukáš Loukota)
Odpověď: Původně
nepolarizované světlo se odrazem a lomem vždy částečně
polarizuje; dopadne-li pod Brewsterovým úhlem (kdy je
odražené světlo kolmé k lomenému), má odražené světlo
jen složku kmitající rovnoběžně s rozhraním (je tedy
úplně polarizováno). Jenom nechápu, k čemu je pro člověka
polarizované světlo "lepší" než nepolarizované
(kromně reklamního efektu, že to přírodní nepolarizované
je cosi jako nepořádné). Touž pochybnost mám vůči kruhové
polarizaci. Elektrickým polem lze např. vybudit dvojlom
(Kerrův článek) a tím pak polarizovat světlo.