Zaujal vás nějaký fyzikální jev? Nevíte si rady s jeho vysvětlením? Neváhejte a napište nám svůj dotaz!
nalezeno 1493 dotazů
953) Poměr klidové hmotnosti protonu a elektronu
22. 07. 2003
Dotaz: Poměr klidové hmotnosti protonu a elektronu je 1836. Je toto číslo konstantou?
Jak by vypadal svět, pokud by byl tento poměr jiný? (Roman Štec)
Odpověď: Toto číslo je konstantou asi ve stejném smyslu, jako je konstantou hmotnost
protonu či neutronu. Je mi těžko říci, jak by se změnil svět, kdyby tento
poměr byl jiný, ale např. chemické vlastnosti látek jsou dány právě
společným sdílením elektronù mezi molekulami, a v jádrech jejich atomů jsou
protony přitahující elektrony. Snad by někdo z kvantových chemiků odhadl,
jak by se změnily hodnoty energií a tím i vazební energie.
Dotaz: Zajímalo by me, jak je možné, že se kostka cukru (pevná látka) rozpustí ve
vodě a jiná pevná látka nikoliv (např. kovový předmět)? Jaká energie na ni
působí a na jakou "úroveň" se vlastně rozpustí? (Petr)
Odpověď: Jde o mezimolekulární síly.
Přeložte si to asi takto:
1) Proč vlastně - za dané teploty, tj. když molekuly mají nějakou tu
nadbytečnou energii - drží některé molekuly pospolu (látka je v pevné
fázi), jiné se drží poblíž sebe, ale nikoli už v pevných směrech (kapalina)
a jiné jsou si "cizí" - raději poletují (plyn)? Rámcově řečeno, jde o to,
jaký je poměr energie příslušné molekuly k potenciální energii dané vazbami
na sousedy.
2) Mám molekuly dvou druhů, dejme tomu, že s energiemi odpovídajícími
makroskopicky tomu, že látka je kapalinou. Bude pro konkrétní molekulu
energiově výhodnější držet se poblíž molekuly téhož druhu, anebo jiného
druhu? To ovšem záleží i na tvaru molekul spolu s rozložením elektrických
nábojů na povrchu. Je-li to molekule jedno či bude-li pro ni spojení s
jinou molekulou energiově atraktivnější, pak se - makroskopicky - budou obě
kapaliny mísit.
3) Analogická situace nastane, je-li teplota taková, že je v pevné fázi
jedna složka (rozpouštění ve fázi druhé) nebo obě (směsné krystaly, tj.
fakticky rozpouštění v tuhé fázi).
Pokud Vám tento náznak nestačí, zeptejte se znovu, podrobněji.
Dotaz: V modelářství se používají motory na sifonové bombičky. Zajímalo by mě, jak by
se změnil statický tah pohonu, pokud by byl běžně používaný pístový motor s
vrtulí nahrazen tryskou (reaktivní pohon), při stejném průtoku plynu ze
stávajícím množstvím v nádrži. Která varianta má pro použití v letadle větší
účinnost? (Miroslav Vochozka)
Odpověď: Jednoduchá odpověď plyne z onoho praktického pozorování - vyplatí se
dělat motorky poháněné stlačeným plynem proti nějaké redukční trysce,
podobně u velkých leteckých tryskových motorů, kam energii přináší palivo,
se vyplatí nejen využívat proudění horkých zplodin urychlených expanzí,
ale přidat ještě proud studeného vzduchu hnaného buď vrtulí v případě
turbovrtulového pohonu, resp. dmychadlem v případě dvouproudového motoru.
Složitější odpověď vyžaduje probrat hospodaření s energií v takových
motorech a zjistit, jak se dosáhne maximálního tahu. To je téma na delší
studium, patří to do leteckého inženýrství, které můžete studovat např. na
Fakultě strojního inženýrství ČVUT...
956) Zvyšuje se s rychlostí tělesa také jeho gravitační síla?
18. 07. 2003
Dotaz: Zvyšuje se s rychlostí tělesa také jeho gravitační síla? (Tomáš)
Odpověď: Ano. Tím, jak se zvyšuje rychlost tělesa, roste i jeho hmotnost a z toho
plyne i to, že pohybující těleso má gravitační účinky větší, než totéž
těleso, kdyby stálo.