Zaujal vás nějaký fyzikální jev? Nevíte si rady s jeho vysvětlením? Neváhejte a napište nám svůj dotaz!
nalezeno 1493 dotazů
995) Siloměr
14. 05. 2003
Dotaz: Zajímalo by mě zdůvodnění, proč se síly v následujícím případu sčítají
(Siloměr
ukazuje součet). Na siloměr působí dvě síly v opačném směru. Jedna má
velikost 50 N a druhá 35 N. (Sucháček Jaroslav)
Odpověď: Vážený Jaroslave,
siloměr by samozřejmě neukazoval součet, t.j. 85 N, ale jen 35 N a
výsledkem by byl zrychlený pohyb siloměru ve směru větší síly se
zrychlením daným výslednicí 25 N a hmotnosti siloměru.
Předpokládám přitom, že každá z těchto dvou sil působí na opačných
koncích siloměru.
Dotaz: Jak určí archeologové stáří nálezů pomocí uhlíku? (Hanka)
Odpověď: Metoda využívající radioaktivní uhlík se používá v archeologii, paleontologii
i geologii. Stáří organických látek mohou vědci zjistit podle míry
rozpadu radioaktivního izotopu uhlíku 14C.
Ten vzniká v atmosféře přirozeně působením kosmického záření na dusík.
Při fotosyntéze využívají zelené rostliny uhlík ve formě oxidu uhličitého
a v rámci potravního řetězce ho předávají živočichům.
Organismy tak v průběhu celého života
vstřebávají kromě ostatních izotopů i uhlík 14C.
Poločas rozpadu uhlíku 14C je přibližně 5700 let,
to znamená, že za 5700
let se polovina uhlíku 14C přemění zpět na dusík.
Stáří organické hmoty lze proto stanovit, tak, že se změří podíl
uhlíku, který ještě ve vzorku zůstal. Stáří hornin se zjišťuje podobně
na základě poločasu rozpadu radioaktivního draslíku a argonu.
Dotaz: Byla bych moc ráda, kdyby jste mi mohli říci podrobnější informace o
akumulátoru v motoru automobilu. K čemu přesně slouží, kdy je využíván,
jakým způsobem se při jízdě dobíjí. (Linda)
Dotaz: Kolik mechanické práce vykoná metr krychlový vzduchu stoupající z hloubky 20 m
vody. (Martin)
Odpověď: Můžeme řešit jako práci vztlakové síly, kterou ovšem koná voda ne
vzduch!!!(vzduch tuto práci získává jako kinetickou a potenciální
energii a při cestě ji částečně utrácí, když stoupá vzhůru:
W = vztlaková síla . dráha = 1000 kg . 9,81 N/kg . 20 m = přibližně
= 200000 J, nebo jako úbytek potenciální gravitační energie kubíku
vody, která byla na počátku nahoře a nakonec potopena do
dvacetimetrové hloubky: W = m.g.h = 1000 kg. 9,81 N/kg.20 m =
přibližně 200000 J.
Přesněji bychom ještě měli ubírat zvýšení potenciální gravitační
energie zvednutím kubíku vzduchu do výšky 20 m t.j.
1 kg . 9,81N/kg . 20 m = 200 J ale to je zanedbatelný prcek.